Subject: Tagasiside määrusemuudatusele: Nõuded müra ohutusele elamutes ja ühiskasutusega hoonetes ning helirõhutaseme mõõtmise meetodid
From: "Annika Kadaja" <[email-masked]>
To: Maarjo Mändmaa - SOM <[email-masked]>
Cc: "Info - SOM" <[email-masked]>, "Elar Vilt" <[email-masked]>
Date: Thu, 21 Aug 2025 16:45:55 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetud Sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa,

Kahjuks ei jõudnud järgmine määrusemuudatus “Nõuded müra ohutusele elamutes 
ja ühiskasutusega hoonetes ning helirõhutaseme mõõtmise meetodid“ Eesti 
Puitmajaliiduni tagasisidestamise ringile. Küll aga sooviksime sellegi 
poolest avaldada arvamust ja tagasisidet, sest tegu väga jõuliste 
muudatustega, mis on meie hinnangult tehtud ilma sisulise mõjuhinnangu ja 
põhjenduseta ning mille rakendamine tooks kaasa põhjendamatuid lisakulusid 
kogu ehitussektorile ja lõpptarbijale.

Esmalt, me peame väga oluliseks kvaliteetset ja kasutajasõbralikku ehitatud 
keskkonda, kuid tuleb nentida, et praegusel kujul kavandatud muudatused 
tekitavad mitmeid küsimusi nii nende põhjendatuse kui ka praktilise mõju 
osas. Jääb mulje, et norme on mitmetes kohtades lihtsalt 5 dB võrra 
allapoole nihutatud, ilma et oleks selgelt mõistetud, millist mõju see 
tegelikkuses kaasa toob.

Selgitus - detsibell on logaritmiline ühik – ainuüksi 1–2 dB muutus võib 
mõjutada ehitust oluliselt, 5 dB võrra karmistamine tähendab aga juba 
märgatavat lisakulu ja tehniliste lahenduste ümberprojekteerimist. Seega 
seletuskirja väide “Piirtasemed on määratud nii, et need oleksid 
tervisekaitse seisukohast piisavad, kuid samal ajal ehituslikult ja kulude 
mõttes mõistlikult saavutatavad.” ei ole õige – jah need on  tehniliselt 
teostatavad aga toovad endaga kaasa väga suuri lisakulutusi! Jääb 
selgusetuks miks on tarvilik taolist rangust rakendada? Kas on tehtud 
uuringuid, mis näitavad, et tänased müratasemed on tervist kahjustavad? Kas 
on laialdaselt teadaolevaid probleeme või kasutajate kaebusi? WHO võib ju 
soovitada aga regulatsioone vaadates peame ratsionaalselt otsa vaatama, kas 
ja millised muudatused on päriselt vajalikud. Lähtuda tuleks 
proportsionaalsuse põhimõttest – mitte iga detsibell ole kasutajakogemuses 
kriitiline, küll aga võib see olla määrava tähtsusega ehituslikus teostuses 
ja kuludes.

Kui selliseid lähtekohti ei ole, siis on määruse karmistamine 
ebaproportsionaalne ja põhjendamata. Me ei peaks muutma norme „igaks juhuks – seda enam, et ehituse maksumus on niigi pidevas tõusutrendis ning iga täiendav nõue suurendab kulusid lõpptarbijale. Tuletame meelde, et (taskukohaste) eluasemete kättesaadavus on aina süvenev probleem.

Meie ettepanek on jätta senised normid kehtima, kui nende rakendamisel ei 
ole seni tuvastatud sisulisi kitsaskohti. Kui aga siiski mingid kitsaskohad 
on ühes või teises hoones/hooneosas ilmnenud, siis tuleks norme langetada 
1–2 dB kaupa, mitte jõuliste ja järskude sammudena. Sealhulgas viitame 
taaskord muudatuste ratsionaalsusele – kas ja kui palju langetatud detsibell 
mõjutab kasutajakogemust versus millised on kaasnevad kulud ja tingimused 
teostatavusele.

Heade soovidega │ Best wishes

Annika Kadaja

Tegevjuht │General Manager

Eesti Puitmajaliit MTÜ

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]   │ 
<http://www.woodhouse.ee/> www.woodhouse.ee

 <http://www.linkedin.com/in/annika-kadaja/> LinkedIn: Annika Kadaja │ 
Mob.  <tel:+37255642745> +372 5564 2745